![sreća](https://zadovoljna.nova.rs/wp-content/uploads/2024/03/19/1710859725-profimedia-0778314384-750x500.jpg)
Najduža studija o ljudskoj sreći koja je ikada sprovedena, otkrila je neke fascinantne detalje o tome šta zaista utiče na zdraviji i ispunjeniji život.
Novinar portala Forbes, Adrian Gostik, zajedno sa Čester Eltonom, imao je priliku da u podcastu „Anksioznost“ popriča sa Robertom Valdingerom, čovekom koji je vodio 86 godina dugu studiju o razvoju odraslih, sprovedenu na Harvardu.
Doktor Valdinger je profesor psihijatrije na Harvardu i autor knjige „Dobar život“, za koju se smatra da je od velikog značaja za današnje društvo. Više od 86 godina, istraživači poput Boba su razmatrali živote ljudi u okviru ove studije. Projekat je pratio učesnike od adolescencije do starosti, prikupljajući podatke o njihovom fizičkom i mentalnom zdravlju, poslovima, odnosima i još mnogo toga.
Evo šta dr Valdinger kaže da su osnovni elementi koji vode do srećnog, dobrog i dugog života:
Odnosi su ključ zdravlja i sreće
![](http://zadovoljna.nova.rs/wp-content/uploads/2024/03/19/1710853729-shutterstock_1721152858-1024x684.jpg)
Prvi uvid koji je izvučen iz studije naglašava da su bliski odnosi i društvene veze presudni za našu sreću kako starimo. Podrška i briga su tampon za sve životne stresove i štite opšte zdravlje. Prema Robertu Valdingeru, kvalitetni odnosi „nas čine zdravijima i srećnijima“. Ljudi sa snažnijim društvenim vezama pokazali su niže stope dijabetesa, artritisa, kognitivnog pada i drugih hroničnih stanja. Istraživači pretpostavljaju da kvalitetni i bliski odnosi deluju kao „regulatori stresa“ – pomažu našim telima da se smire i vrate u ravnotežu nakon izazovnih događaja.
Nemojte očekivati da se prijateljstva dese, budite proaktivni
![](http://zadovoljna.nova.rs/wp-content/uploads/2024/03/19/1710854178-shutterstock_1201677928-1024x683.jpg)
Više od 40 odsto odraslih se oseća usamljeno „neko vreme ili sve vreme“. Oni koji su aktivno negovali odnose tokom svog života imali su bolje rezultate. Oni navode da su „pravili planove sa prijateljima, upoznavali nove ljude, uključivali se u zajednice“. Značajna razlika između proaktivnih i onih koji čekaju da se stvari dese, jeste to što ovi prvi nisu samo objavljivali slike na društvenim mrežama i nadali se lajkovima, već su svesno negovali odnose i prijateljstva.
Brak ima svoje uspone i padove, ali pruža doživotnu podršku
![](http://zadovoljna.nova.rs/wp-content/uploads/2024/03/19/1710853703-shutterstock_1062165887-1024x683.jpg)
Studija je otkrila da je bračno zadovoljstvo važno za dugoročnu sreću, ali često ide u obliku slova U. Ljudi su najsrećniji kada se tek upoznaju i uplivaju u vezu ili brak, a onda zadovoljstvo opada kada deca dođu, regeneriše se kada deca odu od kuće i ponovo opada ako se odrasla deca vrate da žive kod kuće. Brak nudi partnerima emocionalnu podršku kroz stresne događaje i može uticati na to da budemo otporniji.
Vodite računa o svom telu na duge staze
Studija sa Harvarda otkrila je da su učesnici koji su redovno vežbali i održavali svoje fizičko zdravlje tokom života bili sposobniji i aktivniji u starosti. Jedan od stogodišnjaka profilisanih u istraživanju ponudio je sledeći savet: „Čuvajte svoje telo kao da će vam trebati 100 godina“.
Šta kažu ostali
Drugi istraživači su došli do sličnih zaključaka o suštinskoj ulozi koju odnosi igraju u blagostanju. Socijalni neuronaučnik, Džon Caciopo, otkrio je da usamljenost aktivira reakciju organizma na stres i može dovesti do hronične upale. Njegovo istraživanje ističe balansirajuću ulogu koju odnosi igraju u regulisanju našeg nervnog sistema. Isto tako, bihejvioralni ekonomista Artur Bruks proučavao je presek sreće, odnosa i svrhe. On potvrđuje nalaz studije sa Harvarda da je „briga o našim odnosima“ ključna i da su „naše veze sa drugima hrana za telo, um i dušu“.
Kao zen majstor, doktor Valdinger donosi jedinstvenu perspektivu o ulozi koju odnosi igraju na putu ka srećnijem životu. Napomenuo je da njegova zen obuka, koja se fokusira na proučavanje sebe i traženje prosvetljenja, nudi komplementaran prozor u ljudsko iskustvo zajedno sa njegovim istraživanjem na Harvardu. On sumira svoja otkrića na ovaj način: „Usamljenost ubija. Društvene veze su važne za naše dugoročno zdravlje kao i ishrana i vežbanje.“
***
Pratite nas i na društvenim mrežama: